Analiza otpada završena, smrad ostao
![Foto: Srećko Niketić/Pixsell](/app_assets/publications/index/92559/xl_92559_lg_81997_kastijun.jpg)
Nakon što naš portal već tjednima piše o problemima Županijskog centra za gospodarenje otpadom Kaštijun s kojeg se već petu godinu za redom širi nesnosan kiseli smrad, a jednom su prilikom iz Grada Pule kazali da Kaštijun trenutno smrdi zbog analize otpada koju su tražili građani, sada s odmakom vremena možemo konstatirati da je analizaranje otpada završeno, a smrad je ostao.
Naime, analize otpada vršile su se u razdoblju od 22. do 28. kolovoza, no rezultati još nisu poznati. Na naše upite iz Kaštijuna odgovaraju, po običaju, vrlo šturo i poprilično nejasno.
"Konačni rezultati analize sastava miješanog komunalnog otpada nisu zaprimljeni. Po provedenom postupku nabave usluga analize sastava miješanog komunalnog otpada na području Istarske županije ugovorena je s tvrtkom IPZ UNIPROJEKT TERRA d.o.o. iz Zagreba. Ugovorena vrijednost usluge je 24.840 eura bez PDV-a. Sukladno Ugovoru, plaćanje izvršene usluge vrši se po stvarno izvedenoj usluzi odnosno po izvršenoj količini (uzorku). Usluga analize sastava miješanog komunalnog otpada na području Istarske županije do dana 13. rujna 2023. godine nije plaćena", kažu iz Kaštijuna. Dakle, nejasno je pregledava li se još uvijek otpad, koliko će to trajati, a iz Kaštijuna nisu ni najavili kada će biti poznati rezultati.
Da pojasnimo, analiza se tražila jer se jedino tako može službeno utvrditi kakav to otpad dolazi iz, primjerice, Poreča, i stručno dokazati koliko u njemu ima organskog otpada. Tada bi se imao dokaz i snažan argument pred istarskim komunalcima da dostavljaju previše hrane u otpadu kojoj tamo nije mjesto i zbog koje Kaštijun zapravo smrdi. Jer, kako se zbog turizma proizvodi mnogo biootpada, a cijene njegovog zbrinjavanja su za restorane vrlo visoke, tako taj otpad najčešće završava u miješanom komunalnom otpadu i najveći je uzrok smrada.
Ukratko, Kaštijun još nema sa čime ići pred javnost i pred istarske općine i gradove.
U međuvremenu, okolni stanovnici govore da ne mogu normalno živjeti i raditi, a neki turisti čak kažu da se više neće vraćati u Istru. Zatvaranje prozora i vrata tijekom ljeta, te izbjegavanje boravka na otvorenom, postalo je već navika mještana Pule, Vinkurana, Pomera, Banjola, Pješčane Uvale, Valbonaše, Vintijana i Medulina.
Ipak, dobra vijest je da se konačno počelo sa zbrinjavanjem viškova otpada budući da je potpisan ugovor s konzorcijem koji će se time baviti. Neslužbeno saznajemo da se određena količina viškova već počela odvoziti, i to prošli tjedan s pretovarnih stanica na zapadnoj obali Istre. No, na naš upit o tome, iz Kaštijuna opet odgovaraju šturo.
"Nakon provedenog postupka javne nabave ugovorena je usluga preuzimanja i zbrinjavanja miješanog komunalnog otpada sa zajednicom ponuditelja METIS d.d. - CE-ZA-R d.o.o. - obrt MAJER TRANSPORTI. Po predmetnom ugovoru preuzet je miješani komunalni otpad od strane zajednice ponuditelja na definiranim pretovarnim stanicama", kažu iz Kaštijuna. Dakle, i dalje nije jasno ni koliko, ni do kada, no poznato je koliko sve to košta.
"Sukladno Ugovoru o obavljanju usluge preuzimanja i zbrinjavanja otpada okvirna količina usluge je 3.000 tona unutar roka trajanja ugovora od 105 dana, dok je ukupna ugovorena vrijednost usluge 894.000 eura. Ugovorom je definirano da društvo Kaštijun d.o.o. kao naručitelj utvrđuje količinu odnosno dane kada se usluga vrši unutar roka na koji je ugovor sklopljen. Obračun izvršene usluge vrši se po stvarno izvršenoj količini, odnosno toni preuzetog miješanog komunalnog otpada", kažu.
Da je usluga skupa, vidi se. Da se s odvozom otpada počelo prekasno, jasno je. Tko je za to kriv, Kaštijun ili ponuditelj, vjerojatno je ipak riječ o ovom drugom. Hoće li usluga vrijediti i za sljedeće ljeto, očito neće. Dakle, suma sumarum, Kaštijun će još dugo vremena ostati rupa bez dna koja guta javni novac i tijekom turističke sezone ne funkcionira kako bi trebao. Mještani juga Istre će i dalje trpjeti smrad, kojekakva potencijalna zagađenja i, naravno, udarce njihovoj turističkoj ponudi i pad vrijednosti nekretnina. (Marcello Rosanda)